Hume

|| El que pretén és igualar la ciència de l’home a la resta de ciències físiques per tal de dotar-la de més precisió i proposa fer l’anatomia de la naturalesa humana d’una manera regular. || //Hume es mostra contrari a la filosofia tradicional que considera “el sentit comú” i es vols basar en conceptes més precisos, es a dir, en fets i no en hipòtesis.// //L’objectiu és fer en el camp del món moral una tasca com la que Galileu va fer en el món de la filosofia natural, és a dir, fer de l’anàlisi de la naturalesa humana una ciència similar a la resta de les ciències físiques.// || Un dels pensaments de Hume és que no podem preveure en futur, un dels exemples que posa és el del joc de les boles de billar, la nostre ment esta acostumada a preveure el moviment de les boles, tenint en compte les experiències anteriors. || //Estem determinats a suposar el futur d'acord amb el passat.// //Quan veig una bola de billar que es mou cap a l'altre la meva ent és moguda de manera immediata per l'hàbit vers l'efecte acostumat i anticipa la meva visió en concebre la segona bola en moviment.// || Muna Taifi, Karen Gómez, Marilyn Blanco, Gemma Llonch
 *  CAPÍTOL/LÍNIA || **TEMA / TESI ** || **COMENTARI ** || **// TEXT // ** ||
 * **Introducció** || “Val la pena de sotmetre a prova la ciència de l’home per veure si pot admetre la mateixa precisió de què han estat susceptibles les diverses parts de la filosofia natural.”
 * **Cap. 3**
 * Línia 100** || Totes les ciències pertanyen a la ciència de la naturalesa humana || Hume deia que totes les ciències pertanyien a la ciència de la naturalesa humana i depenen d’ella || //la ciència de la naturalesa humana és el fonament del sistema de ciències// ||
 * **Cap. 5**
 * Línia 136** || La percepció és tot allò que pugui presentar-se a la ment || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Hume diu que tot allò que es pugui presentar a la Nostra ment, es una percepció || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Anomena percepció qualsevol cosa que pugui presentar-se a la ment.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap. 5**
 * Línia 150** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Totes les percepcions venen d’alguna cosa que ja hem vist. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Considerant la seva teoria de la percepció, Hume ens fa entendre que no podem tindre cap idea ni cap percepció de cap cosa si no l’hem vist abans. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Totes les postres idees o percepcions dèbils es deriven de les postres percepcions fortes// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap. 8**
 * Línia 192** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Anàlisi de la relació de casualitat || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Hume creu que tots els raonaments referents a qüestions estan basats en la relació de cause i efecte || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Tots els raonaments referents a qüestions de fet estan basats en la relació de causa i efecte.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap. 9**
 * Línia 201** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Exemple de les boles de billar || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">L'únic que podem percebre són les casualitats de les dues boles, però no la relació que s'estableix entre elles, ni la força que les anima. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Heus aquí una bola de billar quieta sobre la taula, i una altra que es mou ràpidament cap a la primera bola. Ambdues topen i la bola que anteriorment estava en repòs es posa ara en moviment.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap. 14**
 * Línia 277** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Els esdeveniments futurs no es poden demostrar. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Creure que la naturalesa és uniforme es fonamenta en la creença que el que ha succeït fins ara també succeirà en el futur, perquè la naturalesa és uniforme. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Allò que es possible no es pot demostrar mai que sigui fals: és possible que els curs de la naturalesa pugui canviar, ja que podem concebre aquest canvi.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap, 15**
 * Línia 296** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">El costum és una tendència de la ment que ens porta a associar dues idees per una relació de necessitat. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Segons Hume, la nostre ment té la tendència de preveure el que passarà segons el passat de la mateixa situació.
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap, 16**
 * Línia 312** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">La raó és i ha de ser nomes l'esclava de les passions || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Per Hume la raó no és la guia de la vida sinó que en guiem per el costum i l'experiència. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//No és la raó la guia de la vida sinó el costum.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap, 18**
 * Línia 327, 238, 239, 330 i 331.** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Anàlisi de la creença || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">La creença és una idea viva relacionada o associada a una impressió present. La creença no és nomes una idea, ni una impressió sinó el resultat d'aquestes dues. La idea d'un objecte forma part essencial d'ell. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//Quan una demostració em convenç d'una proposició, no solament me la fa concebre, sinó que també em fa saber què és impossible concebre'n una de contraria. Allò que és falç per demostració implica una contradicció; i allò que implica una contradicció no pot ser concebut.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap, 19**
 * Línia: 338 i 339** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">La creença no afegeix cap idea nova. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">Es creu alguna cosa que ja s'ha vist o que es té alguna idea d'aquesta. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//La creença afegeix alguna idea nova a aquelles que podem concebre sense aportar el nostre assentiment.// ||
 * <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">**Cap, 20**
 * Línia: 350 i 351.** || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">La creença || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">La creença és un element definitori del coneixement, Per Hume, el coneixement és un pensament (lògic i coherent, com el matemàtic) amb un sentiment de convicció o fe en la veritat. || <span style="font-family: Candara, sans-serif; text-align: center;">//La ment té la facultat d'unir totes aquelles idees que no són contradictòries.// ||